Редакційна стратегія газети «Русинъ» (1923 р.) у висвітленні 120-літнього ювілею Олександра Духновича - Ґабор, Василь (Пресознавство, 2024)
Стаття присвячена редакційній стратегії газети «Русинъ» та її ілюстрованого додатку «Недѣля Русина» у висвітленні 120-річного ювілею будителя закарпатських українців Олександра Духновича (1803–1865). У контексті демократичного устрою Чехословацької Республіки, до складу якої в 20–30-х рр. ХХ ст. входило Закарпаття як автономна область під назвою Підкарпатська Русь, редакція отримала можливість вперше об’єктивно проаналізувати суспільно-політичну, педагогічну та літературну діяльність О. Духновича, формування його світогляду та значення в національному відродженні історичного Закарпаття (включно з Пряшівщиною). Метою дослідження є визначення пріоритетів редакції «Русина» у висвітленні постаті О. Духновича як визначного релігійного, громадсько-політичного та літературного діяча, а також актуальності його національних ідей. Для цього було проаналізовано статті, опубліковані на сторінках видання та його ілюстрованого додатку, присвячені життєпису О.Духновича, його релігійній та світській поезії. Особливу увагу приділено публікаціям щодо релігійно-рефлексійних аспектів його творчості в контексті літературних здобутків інших слов’янських будителів. Редакція газети «Русинъ» прагнула висвітлити всі грані особистості О. Духновича, акцентуючи увагу на його національних і громадських поглядах, осмислити новизну його поезії й таким чином наблизити його до свого читача. Редакційна стратегія «Русина» і додатку «Недѣля Русина» у контексті відзначення 120-літнього ювілею О. Духновича сприяла тому, щоб ця подія стала символом єднання закарпатських русинів, їхнього громадсько-політичного піднесення, а ідеї будителя залишалися актуальними в їхньому національному відродженні. З’ясовано, що автори «Русина» доходять висновку, що релігійно-рефлексійні особливості віршів О. Духновича помітно відрізняли їх від творів інших слов’янських будителів та відзначали у його поезії риси літературного класицизму та елементи «еротичного ліризму».